En tannlege alene kunne behandle tannbehandlingsangst ved to metoder uten negativ påvirkning på den mentale helsen
Det odontologisk fakultet, Universitetet i Oslo.
ORCiD: 0000-0001-7237-4309
Tannhelsetjenesten i Agder, Kristiansand.
ORCiD: 0000-0002-2125-0899
Det odontologiske fakultet, Universitetet i Oslo.
ORCiD: 0000-0002-3503-3158
Klinisk hovedbudskap
Tannbehandlingsangst kan behandles effektivt av allmennpraktiserende tannleger som har formell kompetanse i evidensbaserte behandlingsmetoder. En førstelinjebehandling av pasienter med tannbehandlingsangst vil gi økt behandlingstilgang og bedre utnyttelse av tilgjengelige ressurser og kan være et betydningsfullt supplement til eksisterende tverrfaglige TOO-ordning.
![](https://www.tannlegetidende.no/image/journal/2024/08/Tidende-2024-08-10.jpg)
Førsteforfatter og skuespiller illustrerer gjennomførbar intervensjon for tannbehandlingsangst i tannklinikken.
Foto: Fredrik Haugen Pedersen (DOF, Oslo).
Originalartikkel
«Changes in symptoms of anxiety, depression, and PTSD in an RCT-study of dentist-administered treatment of dental anxiety» er en åpent tilgjengelig artikkel i BMC Oral Health (https://doi.org/10.1186/s12903-023-03061-4). Artikkelen beskriver en utprøvende behandling utført i en privat tannklinikk lokalisert i Mandal som inkluderte 96 studiedeltakere randomisert til to ulike metoder for behandling av tannbehandlingsangst. Intervensjonsgruppen mottok manualbasert tannlegeadministrert kognitiv atferdsterapi (D-CBT) mens kontrollgruppen fikk premedisinering med midazolam kombinert med kommunikasjonsmetoden «4 gode vaner». Begge metoder viste god effekt [1][2]. Etter avsluttet studie ønsket flertallet videre ordinær tannbehandling, mens 1/3 foretrakk henvisning til tverrfaglig behandling i TOO. Det ble ikke funnet økning i symptomtrykk i form av depresjon, angst eller PTSD under behandlingsperioden, ei heller ett år etter gjennomført behandling. Tvert imot ble det observert en signifikant nedgang i generelle angstsymptomer.
Klinisk problemstilling
Tannbehandlingsangst har høy prevalens [3], og er derved et vanlig funn blant pasienter som møter opp til behandling i allmenn tannlegepraksis [4]. Rammede pasienter kan ende opp med svært redusert oral helse; især når antall år med unngåelse for behandling blir mange [5]. I Norge har vi fått et offentlig tilbud til denne pasientgruppen i TOO-ordningen, men lange ventelister [6] viser at det er behov for et bredere og mer tilgjengelig behandlingstilbud. Samtidig vet vi fra studier at kanskje ikke alle i målgruppen trenger et så spesialisert og derved ressurskrevende tilbud som det tverrfaglig behandling i TOO representerer [1][2].
Beste kliniske praksis eller forståelse
Etablert beste praksis for behandling av tannbehandlingsangst er per idag kognitiv atferdsterapi, oftest levert av et team som består av psykolog og tannhelsearbeidere sammen [7]. Dette er utgangspunktet for behandlingen som tilbys via TOO-ordningen som del av en spesialisert tverrfaglig tjeneste. For behandling av tannbehandlingsangst i allmennpraksis er situasjonen annerledes. Det brukes mange ulike metoder som kan variere etter pasientkarakteristika, angstnivå og klinisk situasjon, men det finnes ikke etablerte retningslinjer for behandling [8]. Det finnes altså per i dag en utbygd spesialisttjeneste for pasientgruppen, men det mangler et evidensbasert tilbud i primær tannhelsetjeneste.
Funn og relevans
Kostnadsfri angstbehandling hos allmenntannlege gjorde flertallet av pasientene i studien i stand til å motta tiltrengt tannbehandling og ga ingen negative sideeffekter. Dette åpner for en første- og andrelinjemodell, hvor pasientgruppen tilbys behandling for tannbehandlingsangst hos allmennpraktiserende tannlege med formell kompetanse i evidensbaserte behandlingsmetoder som førstelinje. En Helfo-takst for behandling av tannbehandlingsangst utført i allmennpraksis av tannleger med nødvendig kompetanse vil øke behandlingstilgjengeligheten for pasientene som trenger det. Behandling i tverrfaglig team i TOO-ordningen vil som andrelinjetjeneste være tilgjengelig for pasienter med komplekse behov. En slik modell vil gi økt behandlingstilgang og bedre utnyttelse av tilgjengelige ressurser og forventelig ha potensiale til å bedre den orale helsen hos mennesker med høy angst for tannbehandling
Referanser
Hauge MS, Stora B, Vassend O, Hoffart A, Willumsen T. Dentist-administered cognitive behavioural therapy versus four habits/midazolam: An RCT study of dental anxiety treatment in primary dental care. Eur J Oral Sci. 2021; 129: e12794. https://doi.org/10.1111/eos.12794
Hauge MS, Stora B, Willumsen T. Dental anxiety treatment by a dentist in primary care: A 1-year follow-up study. Eur J Oral Sci. 2022; 130: e12872. https://doi.org/10.1111/eos.12872
Strom K, Skaare AB, Willumsen T. Dental anxiety in 18-year-old Norwegians in 1996 and 2016. Acta Odontol Scand. 2020; 78: 13-19. https://doi.org/10.1080/00016357.2019.1637933
Heyman RE, Slep AM, White-Ajmani M, Bulling L, Zickgraf HF, Franklin ME, et al. Dental Fear and Avoidance in Treatment Seekers at a Large, Urban Dental Clinic. Oral Health Prev Dent. 2016; 14: 315-320. https://doi.org/10.3290/j.ohpd.a36468
Heidari E, Andiappan M, Banerjee A, Newton JT. The oral health of individuals with dental phobia: a multivariate analysis of the Adult Dental Health Survey, 2009. Br Dent J. 2017; 222: 595-604. https://doi.org/10.1038/sj.bdj.2017.361
Helsedirektoratet. Evaluering av tannhelsetilbud til personer utsatt for tortur og overgrep og personer med odontofobi («TOO-tilbudet») – Rapport fra PwC. 2021. URL: https://www.helsedirektoratet.no/rapporter/evaluering-av-tannhelsetilbud-til-personer-utsatt-for-tortur-og-overgrep-og-personer-med-odontofobi-too-tilbudet-rapport-fra-pwc
Wide U, Hakeberg M. Treatment of Dental Anxiety and Phobia-Diagnostic Criteria and Conceptual Model of Behavioural Treatment. Dent J (Basel). 2021; 9; 153. https://doi.org/10.3390/dj9120153
Hoffmann B, Erwood K, Ncomanzi S, Fischer V, O’Brien D, Lee A. Management strategies for adult patients with dental anxiety in the dental clinic: a systematic review. Aust Dent J. 2022; 67: S3-S13. https://doi.org/10.1111/adj.12926
Korresponderende forfatter: Mariann Saanum Hauge, Det odontologiske fakultet, Universitetet i Oslo, Geitmyrsveien 69/71, 0455 Oslo. E-post: marshau@odont.uio.no
Akseptert for publisering 28.04.2024
Artikkelen er fagfellevurdert
Artikkelen siteres som: Hauge MS, Storå BS, Willumsen T. En tannlege alene kunne behandle tannbehandlingsangst ved to metoder uten negativ påvirkning på den mentale helsen. Nor Tannlegeforen Tid. 2024; 134: 618-9.